# Програмне забезпечення, доступне в Debian.

## Які типи додатків та програмного забезпечення для розробників доступні в Debian GNU/Linux?

Як і більшість дистрибутивів, Debian GNU/Linux пропонує:

- основні додатки GNU для розробки програмного забезпечення, маніпуляції файлами та обробки текстів, включаючи gcc, g++, make, texinfo, Emacs, оболонку Bash та значну кількість оновлених Unix-утиліт,

- Perl, Python, Tcl/Tk, та величезну кількість пов'язаних з ними програм, бібліотек і модулів,

- TeX (LaTeX) і Lyx, dvips, Ghostscript,

- систему X Window, що надає мережевий графічний інтерфейс користувача в Linux, та незліченну кількість додатків, включаючи як GNOME та KDE, так і GIMP (GNU Image Manipulation Program) — програму для маніпуляцій з зображеннями.

- повний набір мережевих додатків, включаючи сервери інтернет-протоколів, таких як HTTP (WWW), FTP, NNTP (новини), SMTP та POP (електронна пошта), DNS (сервер доменних назв); реляційні бази даних, такі як PostgreSQL, MySQL; окрім того пропонуються веб-переглядачі, включаючи різноманітні продукти Mozilla,

- повний комплект офісних додатків, включаючи набір OpenOffice.org, Gnumeric та інші електронні таблиці, WYSIWYG-редактори (скорочення від „What You See Is What You Get“ — „що бачиш, те і отримуєш“), календарі.

Понад 42304 пакунків — від серверів та переглядачів новин до підтримки музики, факс-програм, баз даних та електронних таблиць, програм для обробки графіки, спілкування, мережевих та поштовмх утиліт, веб-серверів і навіть програм для прийому радіопередач — входять до збірки. Ще 696 комплектів програм доступні у вигляді пакунків Debian, але формально не входять до нього через ліцензійні обмеження.

## Хто написав всі ці програми?

Для кожного пакунку автори програм(и) вказані у файлі `/usr/doc/ПАКУНОК/copyright`, де ПАКУНОК — це назва пакунка.

Супроводжуючі, що створили сам пакунок для системи Debian GNU/Linux, перелічені у файлі control (перегляньте controlfile), який є в кожному пакунку Debian. В журналі змін Debian, що знаходиться в `/usr/share/doc/PACKAGE/changelog.Debian.gz`, також згадуються всі, ті хто працював над пакунками Debian.

## Як я можу отримати поточний список програм для Debian?

Повний список доступний на будь-якому з дзеркал Debian в файлі `indices/Maintainers`. В ньому перелічені назви пакунків та імена й електронні адреси відповідних супроводжуючих.

WWW-інтерфейс для Debian-пакунків зручно об'єднує пакунки з майже 20 секцій архіву.

## Чого немає в Debian GNU/Linux?

Існує список пакунків, котрі потрібно перенести в Debian. Його можна знайти на сторінці Список пакунків, що потребують доопрацювання та перспективних пакунків.

Додаткові відомості про те, як додавати відсутні можливості можна знайти в contrib.

## Чому при компіляції програм я отримую повідомлення „ld: cannot find --lfoo“? Чому у двійкових пакунках бібліотек немає файлів libfoo.so?

Політика Debian вимагає щоб такі символічні посилання (на libfoo.so.x.y.z абощо) знаходились у окремих, розробницьких пакунках. Такі пакунки зазвичай називаються libfoo-dev чи libfooX-dev (відповідні їм пакунки бібліотек називаються libfooX, де Х — деяке число).

## Як Debian підтримує Java і чи підтримує взагалі?

Оскільки офіційні Java Development kit та Runtime Environment виробництва Sun Мicrosystems не є вільним програмним забезпеченням, воно не може бути офіційно включеним в Debian. Якщо ви, не зважаючи на це, хочете включити його у свою систему, зверніться до пакунку `java-package` в каталозі contrib.

Проте, обидва JDK та декілька вільних реалізацій технології Java доступні у вигляді пакунків Debian. Ви можете писати, налагоджувати та запускати Java-програми у Debian.

Для запуску Java-аплетів потрібен веб-броузер що міг би їх розпізнати та виконати. Декілька броузерів, доступних у Debian, як наприклад Konqueror чи Mozilla підтримують спеціальні втулки Java, що роблять можливим всередині них запуск Java-аплетів. Netscape Navigator, хоча він і не є вільним, але також доступний у якості пакунка для Debian і вміє запускати аплети Java.

За додатковою інформацією зверніться до Debian Java FAQ.

## Як я можу перевірити, чи я використовую Debian і якої саме версії?

Щоб переконатись, що ваша система справді встановлена з базових дисків Debian, перевірте наявність файлу `/etc/debian_version`, що містить єдиний простий рядок — номер стабільної версії, як визначено у пакунку `base-files`.

Наявність програми `dpkg` свідчить про те, що ви можете встановлювати пакунки Debian у вашій системі, але оскільки ця програма була перенесена у багато інших операційних систем та архітектур, не можна стверджувати, що це є надійний спосіб перевірки того, що у вас саме Debian GNU/Linux.

Користувачі повинні знати, що хоча система Debian складається з багатьох частин, кожну з них можна оновити (майже) незалежно. Кожна стабільна версія Debian має визначений та незмінний вміст. Оновлення доступні окремо. Для короткого опису стану встановлення пакунку `foo` використовуйте команду `dpkg --list foo`. Щоб переглянути версії всіх встановлених пакунків, введіть:

    dpkg -l

Для перегляду більш детальнішого опису запустіть:

    dpkg --status foo

## Як справи в Debian з підтримкою інших мов, окрім англійської?

- Debian GNU/Linux поширюється з приблизно двома сотнями клавіатурних карт та інструментами (в пакунку `kbd`) для їх встановлення, перегляду і модифікації.

  Під час встановлення системи користувача просять вказати, яку саме клавіатурну розкладку він буде використовувати.

- Переважна більшість програм, котрі ми пакуємо, підтримують ввід не-US-ASCII символів, що використовуються у інших абетках (як, наприклад, ISO-8859-1 чи ISO-8859-2); окрім того, численні програми підтримують багатобайтові мови, як японська чи китайська.

- На даний момент підтримуються сторінки довідки для німецької, іспанської, фінської, французької, угорської, італійської, японської, корейської та польської мов у пакунках `manpages-МОВА`, де МОВА — дволітерний код країни згідно стандарту ISO. Щоб отримати доступ до такої сторінки, необхідно відповідним чином змінити значення змінної LC_MESSAGES.

  Наприклад, у випадку італомовної довідки змінна LC_MESSAGES повинна бути встановлена у 'italian'. Програма `man` шукатиме італійські сторінки довідки у каталозі `/usr/share/man/it/`.

## Як щодо обмежень законодавства США на експорт?

Американське законодавство забороняє експорт оборонних технологій, що включає деякі типи криптографічних програм. Серед інших у цю категорію потрапляють PGP та ssh. У випуску sarge такі пакунки були перенесені до каталогу main (або ж non-free, якщо це було необхідним) у зв'язку з лібералізацією американського законодавства на експорт крипторафії.

Для запобігання непотрібного ризику деякі пакунки Debian GNU/Linux були доступні лише з неамериканського сайту ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/ та його численних дзеркал, кожне з яких знаходилось за межами США (повний список можна знайти за адресою ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/README.non-US). Ці сайти все ще існують (для підтримки користувачів woody), але їхній вміст більше не підтримується і вважається застарілим. Будь ласка, видаліть будь-які згадки про non-US з вашого конфігураційного файлу `/etc/apt/sources.list`.

## Куди подівся pine?

Через його обмежувальну ліцензію він перенесений до non-free. Більш того, оскільки ліцензія забороняє поширення модифікованих двійкових файлів, ви повинні скомпілювати його самостійно з наданих джерельних кодів та латок Debian.

Джерельний пакунок називається `pine`. Ви можете використовувати пакунок `pine-tracker` щоб отримати попередження якщо буде потрібно провести оновлення.

Зауважте, що є багато альтернатив як для pine, так і для pico, зокрема `mutt` i `nano`, що знаходяться в розділі main.

## А де qmail/ezmlm/djbdns?

Ден Бернштейн (Dan J. Bernstein) поширює все написане ним програмне забезпечення під обмежувальною ліцензією і, як наслідок, воно знаходиться у розділі non-free. Оскільки ліцензія, котру він використовує, забороняє поширення модифікованих двійкових файлів, ви повинні скомпілювати їх самостійно з джерельних кодів та латок Debian, щоб отримати двійкові пакунки, котрі ви зможете встановити у вашій системі Debian GNU/Linux.

Джерельні пакунки називаються `qmail-src`, `ezmlm-src` та `djbdns-installer` відповідно.

Для `qmail` вам потрібно спершу встановити `qmail-src`, а потім запустити `build-qmail` щоб сформувати пакунок Debian. Вам також потрібно встановити пакунок `ucspi-tcp-src` щоб отримати ucspi-tcp, від котрого залежить `qmail`.

Ден Бернштейн (Dan J. Bernstein) також підтримує сторінку FAQ from distributors, якщо вам цікаво почитати про його мотиви (одним з них є міжплатформена сумісніть).